En AI-server i carporten kan betale din elregning

Datacentret er på vej ud af industrikvarteret og ind ved siden af garagen. Det lyder som en Silicon Valley-idé med ekstra meget koffein i blodet, men planen er ganske konkret. Den amerikanske energivirksomhed Span vil placere små AI-datacentre ved private boliger, så kunstig intelligens kan få mere regnekraft uden at vente på nye gigantiske datacentre.

For boligejeren er lokkemaden til gengæld ret jordnær: lavere elregning, internet, et smart elpanel og et backup-batteri, der kan holde hjemmet kørende under strømafbrydelser.

En AI-server ved husmuren

Span kalder løsningen Xfra. I praksis er det en udendørs serverboks med væskekølede Nvidia-grafikprocessorer, som kan bruges til blandt andet AI-opgaver, cloud gaming og streaming. Den skal ikke erstatte de enorme datacentre, som Google, Microsoft og andre bygger til træning af AI-modeller, men aflaste dem med opgaver tættere på brugerne.

Ifølge Span kan løsningen udnytte overskydende kapacitet i moderne boligers elinstallationer. De peger på, at mange nyere amerikanske hjem har 200 ampere til rådighed, og at en enkelt Xfra-enhed maksimalt skal bruge 80 ampere.

“Datacentre larmer, er grimme og får ofte de lokale elregninger til at stige,” siger Chris Lander, vice president for Xfra hos Span, i en pressemeddelelse. Hans løfte er, at den lille hjemme-server i stedet skal være stille, diskret og gøre energi billigere for både værten og lokalområdet.

Billigere strøm – men på hvilke vilkår?

Span lægger op til, at boligejere kan få strøm og internet betalt eller stærkt subsidieret. I et eksempel nævnes en fast månedlig udgift på 150 dollars, svarende til knapt tusind kroner, men modellen er endnu ikke endeligt fastlagt. Udstyret skal betales og drives af Span, ikke af boligejeren.

Pakken omfatter også et Span-elpanel og et backup-batteri på 16 kWh. Systemet skal automatisk styre strømforbruget, så hjemmet kan bruge vaskemaskine, ovn og elbil uden afbrydelser. Ved spidsbelastning kan batteriet tage over, og i særlige tilfælde kan systemet skrue ned for fleksible ting som elbilopladning.
Det er netop her, spørgsmålet bliver forbrugerrelevant: Vil man have lavere regning, hvis prisen er, at en virksomhed får lov til at placere en mini-server ved ens hus og styre dele af strømforbruget?

Nabolaget som datacenter

Span vil begynde med pilotforsøg og sigter mod en test med 100 hjem i år. Fra 2027 er ambitionen langt større: op mod 80.000 enheder i USA og mere end 1 gigawatt distribueret regnekraft. Virksomheden hævder, at 8.000 Xfra-enheder kan levere samme regnekraft som et klassisk 100 megawatt-datacenter til en femtedel af prisen. Samtidig kan modellen undgå nogle af de problemer, store datacentre skaber: jordforbrug, vandforbrug, støj, lokal modstand og lang ventetid på eltilslutning.

Men der er også åbenlyse faldgruber. Eksperter peger på, at elnettet i villakvarterer kan blive presset, hvis mange huse på samme vej pludselig får servere, der kører døgnet rundt. Sikkerhed er et andet spørgsmål. Datacentre er normalt fysisk beskyttede miljøer. En serverboks ved siden af et parcelhus er noget andet – især når hardwaren indeni kan være ekstremt dyr.

Kan idéen komme til Danmark?

I første omgang er det et amerikansk projekt. Men idéen rammer direkte ned i en større udvikling, der også er relevant herhjemme: AI kræver enorme mængder strøm, og kampen om kapacitet i elnettet bliver kun hårdere. Hvis modellen virker, kan den åbne for en ny type aftale mellem boligejere, energiselskaber og techfirmaer. Hjemmet bliver ikke bare et sted, der bruger strøm. Det bliver en lille brik i AI-infrastrukturen.

For nogle vil det ligne en smart måde at få billigere energi og bedre backup på. For andre vil det føles som det øjeblik, hvor Silicon Valley også flyttede ind i carporten.

En AI-server i carporten kan betale din elregning