Trump kalder danske vindmøller for en national sikkerhedsrisiko

Fem store havvindprojekter i USA er pludselig blevet stoppet af de amerikanske myndigheder, efter at Donald Trump igen har erklæret krig mod vindenergi. Heriblandt to danske projekter. Ifølge Trump udgør havvindmøller en trussel mod USA’s nationale sikkerhed – en påstand, der nu får direkte konsekvenser for danske interesser og for millioner af amerikanske forbrugere, der har set frem til grøn strøm fra havet.

Det amerikanske indenrigsministerium har meddelt, at alle fem havvindprojekter, der i øjeblikket er under opførelse, får deres tilladelser sat på pause. Begrundelsen er en hemmeligstemplet vurdering fra det amerikanske forsvarsministerium, som angiveligt peger på sikkerhedsrisici ved vindmøller til havs. Hvad disse risici konkret består i, vil offentligheden dog ikke få at vide.

Dansk vind i politisk modvind

Beslutningen rammer blandt andet projekter udviklet af danske Ørsted, der i årevis har været en af de største drivkræfter bag udbygningen af havvind i USA. Ét af projekterne var tæt på at stå færdigt, mens andre allerede har fået installeret fundamenter og tekniske anlæg både på land og til havs. For selskaberne betyder pausen, at investeringer for mange milliarder kroner nu er bundet i projekter, der ikke må færdiggøres.

For Trump er modstanden mod vindenergi ikke ny. Allerede på sin første dag som præsident i sin nuværende embedsperiode lagde han op til at bremse nye vindprojekter, men den beslutning blev senere underkendt af en domstol. Alligevel forsøger administrationen nu igen – denne gang med henvisning til nationale sikkerhedshensyn, som er gjort utilgængelige for offentlig og juridisk indsigt.

“Sikkerhedsrisiko” uden forklaring

Ifølge myndighederne kan vindmøller potentielt forstyrre radar- og overvågningssystemer. Det er et kendt og tidligere håndteret problem, men nu kobles det med henvisninger til “hurtigt udviklende fjendtlige teknologier”. Da analysen er klassificeret, er det umuligt for delstater, virksomheder og forbrugere at vurdere, om truslen er reel – eller politisk motiveret.

Flere amerikanske delstater har allerede reageret skarpt. De har regnet med strømmen fra vindmølleparkerne som en central del af deres energiforsyning og grønne omstilling. Samtidig risikerer forsinkelsen at presse elpriserne op og gøre USA mere afhængig af fossile brændsler. Mindre vedvarende energi i elnettet betyder højere energipriser og langsommere klimafremskridt.

For danske forbrugere og pensionsopsparere er sagen også relevant, da danske energiselskaber – og dermed danske investeringer – står med enorme beløb i limbo.

De fem projekter, der er blevet stoppet, er:

Empire Wind: Et Ørsted-projekt på 810 MW ud for kysten mellem New York og New Jersey. Projektet befinder sig i en tidlig byggefase, hvor arbejdet primært har handlet om at forberede de områder, hvor møllerne skal installeres. Projektet har tidligere været midlertidigt sat i bero.

Revolution Wind: Et andet Ørsted-projekt, der tidligt blev ramt af Indenrigsministeriets skiftende beslutninger. Revolution Wind var omkring 80 procent færdigt, da arbejdet kunne genoptages efter Ørsteds sejr i retten. Projektet får en kapacitet på 700 MW i farvandet ud for Connecticut og Rhode Island.

Coastal Virginia Offshore Wind: Et enormt anlæg på 2,6 GW ud for Virginias kyst. Ifølge projektets seneste opdateringer er opførelsen af landbaserede faciliteter og fundamenterne til havs færdiggjort, og samlingen af møller og tårne på land er gået i gang.

Sunrise Wind: Et anlæg på 925 MW planlagt til et område øst for spidsen af Long Island. De seneste byggeopdateringer viser, at arbejdet især fokuserer på de anlæg, hvor strømmen skal føres i land.

Vineyard Wind 1: Et projekt på 800 MW, der opføres lige syd for Nantucket og Martha’s Vineyard. Projektet var forventet færdiggjort inden udgangen af året og kan derfor allerede være langt henne i processen.

Trump kalder danske vindmøller for en national sikkerhedsrisiko