EU sagsøger Musk for 896 millioner kroner

Elon Musk har igen fået Bruxelles på nakken. Denne gang i form af en regning på cirka 896 millioner kroner, efter EU for første gang udsteder en bøde under sin nye tech-lov, Digital Services Act (DSA). Og modtageren? Musks sociale medie X.

EU-Kommissionen mener, at Musk har gjort platformen til et sted, hvor brugerne lettere vildledes, manipuleres og udsættes for svindel — og at X samtidig forhindrer forskere i at gøre deres arbejde. Derfor falder hammeren nu. Det skriver EU-komissionen i en pressemeddelelse.

Et blåt flueben blev til en dyr fejltagelse

En tredjedel af bøden kommer fra en beslutning, Musk tog få uger efter, han overtog Twitter i 2022: Det ikoniske blå verificeringsmærke blev sat til salg for otte dollars om måneden.

Konsekvensen? Et kaos af falske profiler af alt fra politikere til store virksomheder. EU vurderer, at X stadig vildleder brugerne, fordi platformen påstår, at betaling er lig med verificering — uden at der faktisk foretages nogen identitetskontrol.

Ifølge Kommissionen “vildleder X brugerne og udsætter dem for svindel, impersonation og manipulation”. Det er i direkte strid med DSA, som forbyder platforme at give indtryk af en verificering, der aldrig har fundet sted. X har nu 60 dage til at forklare, hvordan de vil rette op.

X gør det sværere at afsløre bots og misinformation

Ironisk nok – og sandsynligvis til Musks store irritation – mener Kommissionen også, at X er blevet dårligere til det, Musk ellers lovede at bekæmpe: bots.

EU peger blandt andet på den nylige skandale, hvor brugere opdagede, at flere af platformens største MAGA-profiler viste sig at sende indhold fra Thailand, Nigeria, Bangladesh og Østeuropa – geografier, der ofte forbindes med organiseret svindelnetværk.

Men der er mere. X bliver også straffet for:

Manglende gennemsigtighed i platformens annoncedatabase.

Langsommelig eller mangelfuld udlevering af data til forskere.

At reelt have stoppet forskningsadgang, siden Musk i 2023 fjernede gratis API-adgang.

DSA kræver, at forskere og myndigheder kan se, hvem der betaler for hvilke annoncer, hvad de handler om – og hvor misbrug, misinformation og skjulte kampagner spreder sig. Men ifølge EU har X enten forsinket adgangen eller helt undladt at dele centrale oplysninger.

Musk signalerer modangreb – og USA blander sig allerede

Elon Musk har ikke kommenteret bøden direkte, men der er ikke meget, der tyder på, at han vil lade den passere. USAs vicepræsident, JD Vance, angreb straks EU på X og kaldte bøden for “censur”. Musk har delt kritikken, og flere amerikanske jurister opfordrer nu Kongressen til at vedtage lovgivning, der skal gøre det muligt for X at sagsøge EU i amerikanske domstole.

EU forventer, at Musk vil kæmpe imod. Faktisk fortæller en EU-embedsmand, at Kommissionen i to år har bygget sagen ekstra grundigt – netop fordi man regner med en retssag.

EU har flere åbne efterforskninger mod Musk og hans platform, og bøden her kan vise sig blot at være første kapitel i en langt større kamp om ansvar, sikkerhed og gennemsigtighed på sociale medier.

Indtil videre hænger Musk på næsten 900 millioner kroner – og et ultimatum fra EU, som han næppe tager imod uden at svare igen.

EU sagsøger Musk for 896 millioner kroner