Svenskere bruger udtjente vindmøllevinger til at bygge p-hus

I årevis har udtjente vindmøllevinger været et af de store, akavede problemer i den grønne omstilling. De er enorme, ekstremt holdbare og notorisk svære at genanvende. Mange steder graves de stadig ned. Nu har svenskerne vist et alternativ, der er svært at overse.

I den hastigt voksende bydel Brunnshög i Lund er et nyt parkeringshus netop taget i brug. Niels Bohr-parkeringshuset ligner ikke et traditionelt p-hus. Facaden er nemlig bygget af 57 gamle vindmøllevinger, som tidligere sad på en nedlagt vindmøllepark og ellers ville have været affald. Resultatet er ifølge bygherren Europas første parkeringshus, hvor genbrugte vindmøllevinger indgår direkte i bygningens konstruktion.

For bilisterne betyder det i praksis et moderne p-hus med 365 pladser fordelt over fem etager, ladestandere til elbiler og strøm fra solceller på taget. For resten af os er det et meget konkret svar på et spørgsmål, som ellers ofte drukner i rapporter og hensigtserklæringer: Hvad gør vi egentlig med alle de vindmøllevinger, når de er færdige?

Ideen opstod, da arkitekten bag projektet faldt over en artikel om, hvordan udtjente vinger i USA ofte ender begravet i jorden. Det virkede, som han senere har forklaret, både som et miljøproblem og et ressourcespild. Da Lunds kommunale parkeringsselskab bestilte et nyt parkeringshus, foreslog han derfor at bruge vingerne som arkitektoniske elementer i stedet for at smide dem væk.

Solpaneler samler energi til opladning af elbiler

Vingerne bruges ikke som bærende konstruktion, men som store facadeelementer, der dækker bygningen som en slags klimaskærm. Sammen med grønne planter på facaden og et batteri, der lagrer solenergi til opladning af biler om natten, er parkeringshuset blevet et synligt symbol på cirkulær tænkning midt i hverdagen.

For energiselskabet Vattenfall, der har leveret vingerne, er projektet mere end en flot enkeltstående løsning. Selskabet driver over 1.400 vindmøller i Europa og har lovet at genanvende 100 procent af sine vindmøllevinger senest i 2030. At se dem blive til bygninger i bymiljøet er ifølge selskabet et bevis på, at bæredygtige løsninger godt kan leve op til krav om økonomi, sikkerhed og tidsplaner.

Hos parkeringsselskabet i Lund erkender man, at idéen i starten vakte skepsis. Et p-hus bygget af gamle vindmøllevinger lyder ikke umiddelbart som et sikkert kort. Men opbakningen holdt, og nu står bygningen der – færdig, funktionel og svær at ignorere.

Flere af de donerede vindmøllevinger har endnu ikke fået nyt liv, og derfor har man åbnet for forslag til, hvordan de kan bruges i fremtidige projekter. Det understreger pointen: Når affald pludselig bliver en ressource, ændrer spørgsmålene sig. Det handler ikke længere om, hvor problemet skal gemmes væk, men om hvor løsningen kan ses.

Vil du læse mere? Dansk kemi kan trække råmaterialer ud af vindmøllevinger

Svenskere bruger udtjente vindmøllevinger til at bygge p-hus