Eu vil installere tusindvis af nye lynladere i hele unionen

EU investerer nu massivt i udbygning af lynladere på tværs af medlemslandene. Den seneste runde af støtte fra Europa-Kommissionen sender næsten 600 millioner euro afsted til i alt 70 projekter, der skal styrke elektrificeringen af transportsektoren. Det betyder mere end 3.500 nye DC-hurtigladere, heraf over 500 på hele 1 megawatt målrettet tunge køretøjer. For danske elbilister, der ofte kører gennem Tyskland og videre ud i Europa, lyder det umiddelbart som godt nyt. Men selv med store investeringer står infrastrukturen fortsat over for udfordringer, blandt andet fordi udbygningen i flere lande har været præget af forsinkelser, manglende netkapacitet og stor variation i driftsstabiliteten.

Pengene kommer fra AFIF-programmet (Alternative Fuels Infrastructure Facility), der siden 2021 har uddelt over 2,5 milliarder dollars til forskellige alternative drivmidler. Målet er at skabe en mere ensartet og fremtidssikret infrastruktur på tværs af EU’s store transportkorridorer, men trods flotte ambitioner er der stadig huller i kortet – særligt i yderområder og mindre regioner, hvor ladeudbygningen aldrig for alvor har fulgt med elbilernes popularitet. EU’s nyeste investeringer forsøger at bøde på dette, men om projekterne bliver leveret til tiden, og om de giver reel forbedring for forbrugerne, er stadig spørgsmål, der hænger i luften.

Flere tusinde nye ladestationer på vej

EU-støtten betyder, at der nu bliver sat gang i installationen af ladere i tre forskellige effektklasser. Der kommer over 1.000 nye 150 kW-ladere, som især vil gavne almindelige personbiler, mens over 2.000 nye 350 kW-ladere skal sikre bedre kapacitet på de store rejsestrækninger. Derudover bliver hele 586 megawatt-ladere installeret, målrettet tung transport og fremtidens el-lastbiler. De kraftige ladere vil primært blive placeret ved større logistikknudepunkter, men teknologien er endnu så ny, at det er usikkert, hvor hurtigt branchen kan udnytte dem fuldt ud.

For danske bilister vil forbedringerne især kunne mærkes i Tyskland, hvor trafikken fra Skandinavien i forvejen presser de mest populære ladenetværk. Flere operatører i landet har tidligere haft problemer med lange køer, udsolgt kapacitet og ustabile ladere i feriesæsonen. Derfor er det en klar fordel, at netop de store europæiske korridorer er blandt dem, der får flest midler i denne runde. Men selv om antallet af ladere øges, står man stadig tilbage med problemet om driftsstabilitet, som har været en af de største udfordringer i de senere år.

Frankrig får de største projekter

Det største enkeltstående projekt går til det franske selskab Voltix, der har fået støtte til at installere 288 megawatt ladeeffekt fordelt på 45 lokationer i flere lande. Projektet fokuserer især på tunge køretøjer, men ifølge EU skal udbygningen på sigt gavne både erhvervstrafik og almindelige bilister. Flere andre store aktører i Spanien, Italien, Holland og Tyskland modtager også betydelige beløb, mens Danmark i denne omgang ikke står blandt de største modtagere.

Det betyder dog ikke, at danske elbilister går glip af forbedringer. De vigtigste forbindelser ud af landet – især motorvejsnettet ned gennem Slesvig-Holsten og videre til Hamborg – indgår i TEN-T-netværket, hvor en stor del af de nye projekter placeres. Det er netop på disse strækninger, at danskere hvert år oplever pres på ladeanlæggene, og hvor flere stationer tidligere har haft vanskeligt ved at følge med den kraftige vækst i antallet af elbiler.

Hydrogen, luftfart og havne får også midler

Selv om ladeinfrastrukturen fylder det meste af pakken, er EU’s transportplan langt mere omfattende. Hele 38 nye hydrogenstationer bliver etableret på tværs af Europa. Brintteknologien fylder meget lidt i Danmark, men flere lande – særligt Tyskland og Holland – investerer tungt i brint til både biler og tung transport, og EU ønsker fortsat at støtte udviklingen, selv om efterspørgslen endnu er beskeden.

Også luftfarten får en økonomisk håndsrækning. 16 europæiske lufthavne modtager støtte til at elektrificere deres ground handling-køretøjer, mens 24 havne får hjælp til landstrøm, elektrificering af servicekøretøjer og etablering af faciliteter til alternative brændstoffer som ammoniak. Det afspejler EU’s strategi om at skabe et sammenhængende økosystem på tværs af alle transportsektorer – ikke kun bilismen.

Ambitiøse planer – men praktiske problemer bremser udviklingen

Selv om investeringerne er enorme, er der god grund til at bevare en vis skepsis. Tidligere projekter i blandt andet Tyskland, Italien og Frankrig viser, at tilladelser, netopkobling og byggeprocesser ofte tager længere tid end forventet. Mange operatører kæmper desuden med, at det lokale elnet simpelthen ikke kan levere kapacitet nok, og at opgraderinger af nettet kan tage flere år. Derfor er det langt fra sikkert, at alle nye ladestationer står klar efter den tidsplan, EU og operatørerne selv håber på.

Et andet gennemgående problem er driftsstabilitet. Det er ikke usædvanligt at møde lynladere, der enten er ude af drift eller kun leverer reduceret hastighed, og det er et tilbagevendende irritationsmoment – også for danske elbilister sydpå. Med tusindvis af nye ladere på vej vil det kræve en markant større indsats at sikre, at de fungerer stabilt i praksis. Flere branchenavne har tidligere lovet bedre kvalitet, men i perioder har virkeligheden været langt mere svingende.

Investeringerne er nødvendige – men langt fra nok

EU’s seneste runde af investeringer vil uden tvivl forbedre rejseoplevelsen for mange elbilister, særligt dem der kører gennem de store europæiske hovedårer. Flere ladere, bedre spredning og højere kapacitet er centrale nøgler til at understøtte den elektrificering, bilproducenterne presser på for. Men investeringerne løser ikke alle problemer. Den geografiske skævhed mellem storbyer og landområder, den langsomme netudbygning og den svingende driftskvalitet er fortsat store hængepartier.

Derfor kan de 600 millioner euro bedst beskrives som et vigtigt skridt – men ikke en løsning i sig selv. For at gøre Europas elbilinfrastruktur virkelig fremtidssikret kræver det både hurtigere sagsbehandling, stærkere netudbygning og en langt mere ensartet vedligeholdelse. Så længe det ikke er på plads, vil elbilister stadig kunne opleve uforudsigelige udfordringer på tværs af kontinentet, uanset hvor mange nye ladere der bliver sat i jorden.

Eu vil installere tusindvis af nye lynladere i hele unionen